![](/shared/clanky/ikony/3316.jpg?w=400&h=300&mode=crop&404=404.jpg)
10.12.2013
Veřejná služba by se měla zachovat, ale s bonifikací
Svaz měst a obcí ČR (SMO) nesouhlasí se zavedením tzv. aktivizačního příspěvku, který by měl být alternativou veřejné služby. Jeho zástupci to uvedli na nedávném jednání na ministerstvu práce a sociálních věcí. Nový příspěvek by chtělo MPSV zavést a pilotně ověřit v rámci aktivní politiky zaměstnanosti.
Svaz měst a obcí ČR (SMO) nesouhlasí se zavedením tzv. aktivizačního příspěvku, který by měl být alternativou veřejné služby. Jeho zástupci to uvedli na nedávném jednání na ministerstvu práce a sociálních věcí. Nový příspěvek by chtělo MPSV zavést a pilotně ověřit v rámci aktivní politiky zaměstnanosti tak, aby se dostálo loňskému rozhodnutí Ústavního soudu, které se týká veřejné služby, a současně měly obce nástroj, jak například zlepšit veřejné prostory s pomoci dlouhodobě nezaměstnaných a lidé bez práce neztratili pracovní návyky.
Aktivizační příspěvek má být podle MPSV dočasnou alternativou veřejné služby. Od Úřadu práce ČR by ho dostávali dlouhodobě nezaměstnaní a lidé v hmotné nouzi, kteří by vykonávali tzv. aktivizační činnost. A to na základě dohody o provedení práce.
„Veřejná služba tak, jak fungovala dříve, se většině obcí osvědčila a uměly ji velmi dobře využívat“, říká předseda SMO Dan Jiránek a dodává:„Je škoda, že se po rozhodnutí Ústavního soudu, který veřejnou službu ale nezakázal, jen modifikoval, dosud nenalezl způsob, jak v ní efektivně pokračovat a vymýšlí se nové dávky místo úpravy dřívějšího funkčního systému.“
Pilotní projekt MPSV týkající se aktivizačního příspěvku počítá s tím, že by dávku bylo možné dostat v případě odpracovaných 40 hodin za měsíc a odměna za tuto činnost by byla přibližně 60 Kč za hodinu, tedy do cca 2 400 Kč měsíčně. To vše maximálně po dobu tří měsíců.
„Už teď je bohužel zřejmé, že zaměstnanci Úřadu práce ČR po sociální reformě nemají příliš čas na jiné činnosti, než jsou nepojistné sociální dávky. Zavést ještě další dávku, s kterou by samozřejmě přišla i nová agenda, související například s kontrolou, aby se příspěvek nezneužíval, by mohlo opět snížit akceschopnost úřadů práce v oblasti podpory zaměstnanosti“, sděluje své obavy předseda SMO Dan Jiránek a doplňuje: „Za lepší řešení považujeme zavést už osvědčenou veřejnou službu s bonifikací. Svaz je připravený s modifikací tohoto nástroje podporující zaměstnanost, udržení pracovních návyků a sounáležitost s místem bydliště pomoci. O našem postoji a nabídce spolupráce jsme proto koncem listopadu informovali vedení ministerstva práce.“
Veřejnou službu jako povinnou zrušil loni v listopadu Ústavní soud. Do té doby ji vykonalo či vykonávalo více než 47 tisíc uchazečů o zaměstnání. Až na výjimky se, podle evidence Úřadu práce ČR, týkala pouze dlouhodobě nezaměstnaných lidí. Více než 97 procent z nich bylo bez práce déle než rok. A zhruba polovinu těchto lidí registrovaly úřady práce dokonce déle než tři roky. Průměrná délka veřejné služby byla 90 dní. Veřejnou službu odmítli asi jen 4 tisíce lidí a z těch, kteří jí prošli, našlo 3 254 novou práci a dalších 2 358 získalo zaměstnání podpořené příspěvkem v rámci aktivní politiky zaměstnanosti (veřejně prospěšné práce a společensky účelná pracovní místa). Z evidence uchazečů o zaměstnání se na vlastní žádost odhlásilo 2 765 občanů.